![](/galerija/vesti/leksikon-podunavskih-hrvata-01-10-21-12-36-57.jpg)
Cjelovita slika o bačkim Hrvatima
Novi svezak Leksikona podunavskih Hrvata – Bunjevaca i Šokaca, koji je iz tiska izašao u travnju, predstavljen je u Somboru i Lemešu. U ovom, 15. po redu, svesku Leksikona, koji obuhvaća slova L, LJ i dio slova M (M–Mal) surađivala su 42 autora, koja su na 162 stranice napisala 165 leksikonskih članaka. Na koncu sveska nalazi se 11 članaka i 5 ilustracija kojima se dopunjuju raniji svesci.
Govoreći o specifičnostima ovog sveska Leksikona urednik dr. sc. Slaven Bačić izdvojio je nazive desetak mjesta čiji nazivi počinju s mali ili mala kao što su Mali Bajmok, Mala Pešta ili Mala Bosna.
»Druga karakteristična stvar ovog Leksikona je da smo po ugledu na deveti svezak gdje smo imali temu Hrvati – ime, povijest i jezik isto to sada uradili za Mađare, odnosno Madžare (koristimo taj turcizam jer je to tradicionalna bunjevačka i šokačka riječ). Naša najnovija povijest tijesno je vezana za Mađarsku i Mađare, zato je ta tema dobila prostor u Leksikonu. U ovom svesku tri su prezimena najčešća. To su Latinovići, Mačkovići i Malagurski. Latinovići su etnički bili Bunjevci Hrvati, ali su se u drugoj polovici XVIII. i najkasnije u XIX. stoljeću pomađarili. Načelno je pitanje trebaju li ili ne takve osobe ući u Leksikon. Zauzeli smo stajalište da trebaju, jer takve osobe pripadaju našem etničkom korpusu, a s druge strane i ilustracija su jednog procesa postupne asimilacije«, kazao je Bačić. On je izdvojio i Belu Lugošija, koji je po majci Pauli fon Vojnić Hrvat Bunjevac. Bačić je izdvojio i Rajka Ljubića, autora koji je snimio brojne dokumentarne filmove o običajima ovdašnjih Hrvata.
Akademik dr. sc. Ivan Gutman, jedan od autora Leksikona, govorio je o natuknicama iz Leksikona koje se odnose na Sombor i okolicu, a prije svega Lemeš. »U Leksikonu su natuknice Lemeš, Lemeška banja, Lemeška kasina, lemeški juneći paprikaš, lemeški kulen, lemeški lanac, lemeški sokaci i lemeško plemstvo«, kazao je Gutman. On je iz Leksikona izdvojio nekoliko riječi koje su različite u Subotici i Somboru. Takva je primjerice riječ lubura. »To je pletena košarica od rogoza koja se u Somboru zove saćura. Ili mala užna, tako u Subotici kažu za obrok između ručka i večere. U Somboru bi rekli jauzna. Jedna neobična riječ je mačka. To je kuka od željeza obično s četiri kraka koja služi da se iz bunara izvadi kanta ukoliko upadne u vodu«, kazao je Gutman.
Promocija u Lemešu počela je minutom šutnje za Luciju Knezi Tošaki, koja je bila suradnica Leksikona, a usprkos bolesti i u 15. svesku je bila kazivačica ili je osigurala materijal za natuknice koje se tiču Lemeša.
U dosadašnjih 15 svezaka Leksikona podunavskih Hrvata – Bunjevaca i Šokaca, na ukupno 1707 stranica objavljen je 1931 članak – od biografije »Abrašić, Antun« do biografije »Malović, Gojko« – koje prati 1119 ilustracija i 140 uputnica. Od osobite su važnosti 4. i 9. svezak, u kojima su obrađene brojne bunjevačko-hrvatske organizacije, ustanove, udruge i tiskovine, koje počinju pridjevom bunjevački odnosno hrvatski. Na izradi Leksikona sudjelovala su 72 autora.
Bačić je najavio da je u pripremi 16. svezak Leksikona podunavskih Hrvata– Bunjevaca i Šokaca. »Vjerojatno će biti najviše biografija, sigurno će imati najviše članaka. Što se tiče Sombora to su prezimena Matarić i Marković. Najveći problem je dinamika i cilj nam je da do kraja godine pristignu svi rukopisi za 16. svezak«, kazao je Bačić.
Z. V.