![](/galerija/vesti/okrugic-1-03-06-22-12-17-34.jpg)
Veliki sin kićenog Srijema
Tridesetog svibnja navršilo se ravno 125 godina od smrti velikana Ilije Okrugića Srijemca (Srijemski Karlovci, 12. svibnja 1827. – Petrovaradin, 30. svibnja 1897.) Okrugić je bio svestrana i iznimno darovita ličnost: svećenik, književnik, skladatelj, povjesničar, hrvatski narodni preporoditelj u Srijemu, obnovitelj tekijskog svetišta, zagovornik ujedinjenja Katoličke i Pravoslavne Crkve kao i služenja mise na narodnom jeziku, poliglot…
U povodu ove obljetnice, u svetištu Gospe Snježne na Tekijama u subotu, 28. svibnja, priređen je program pod nazivom »U čast Iliji Okrugiću Srijemcu«. Mjesto ove svečanosti »prirodno« je bila hodočasnička crkva koju je Okrugić, pomoću milodara brojnih hodočasnika i potporom tadašnjega biskupa Strossmayera, rekonstruirao te bio njezinim upraviteljem.
Subotnji program započeo je svečanom misom koju je predvodio rektor svetišta vlč. Ivan Rajković nakon koje je održana svečana akademija. U propovijedi, kao i tijekom programa, ocijenjeno je kako je Okrugić bio stožerna osoba crkvenog i kulturnog života Hrvata u Srijemu tijekom 19. stoljeća, gdje je ostavio neizbrisiv trag te se smatra »velikim sinom divnoga i kićenoga Srijema«.
»Okrugić je bio dugogodišnji upravitelj ovog biskupijskog svetišta i bio je zaslužan da se glas o svetištu prenese i šire od ovog našega mjesta, u okvirima ondašnje Hrvatske i Ugarske, kao duhovnog središta koje je širilo upravo pobožnost prema Blaženoj Djevici Mariji«, kaže vlč. Rajković.
Petrovaradinci za Okrugića
Za sjećanje na lik i djelo Ilije Okrugića zaslužni su Petrovaradinci, učitelj i skladatelj Stanislav Preprek, pijanist i glazbeni pedagog Đuro Rajković, orguljašica Anica Nevolić, književnica Jasna Melvinger, HKPD Jelačić i njihov višegodišnji predsjednik Petar Pifat i povjesničarka Ivana Andrić Penava, istaknuto je na akademiji.
Uzorna baština
Program je održan u okviru projekta »Godine novog preporoda Hrvata u Srbiji« pod pokroviteljstvom Zavoda za kulturu vojvođanskih Hrvata.
Ravnatelj ZKVH-a Tomislav Žigmanov kaže kako se ovakvim planskim i zajedničkim programima na dostojanstven način odužujemo svojim predšasnicima.
»Ovakvim programima svjedočimo da smo svjesni baštine koju naslijedujemo, da smo svjesni velikana koje smo imali, ali i da smo dostojni istih. Ovdje iskazujemo zajedništvo, stav da naša baština, koja je uzorna, bude i dalje živa te da je prenosimo onima mlađima. Imamo što naslijedovati, imamo na što biti ponosni, imamo ljude značajnih opusa koji su u ranijim vremenima, isto tako izazovnim, svjedočili da posvećenost dobru, privrženost kršćanskim vrijednostima, jesu uvijek isplative u trajnijem smislu kada su u pitanju ispunjavanje zadaće čovjeka. Njegujmo sjećanja, izgrađujmo ponos, nasljedujmo ono što je veliko i budimo spremni na izazove s kojima danas živimo«, rekao je Žigmanov.
Predavanje o Okrugiću i njegovu svestranom djelu održao je magistar povijesti Dominik Deman iz Petrovaradina.
»Okrugić je bio iznimno svestrana ličnost, drag mnogima, kako puku tako i intelektualnim krugovima svoga vremena. Imao je širok krug prijatelja, bio je panslavist, pokušavao je na nacionalnom i vjerskom planu povezati i ujediniti Srbe i Hrvate«, kaže Deman koji je izrazio nadu da će se Okrugićevi štovatelji okupiti i 2027. kada se obilježava 200 godina od rođenja ovog velikana.
Osoba za primjer
Nazočnima su se obratili i opunomoćeni ministar Veleposlanstva Hrvatske u Beogradu Stjepan Glas i dopredsjednik Društva hrvatskih književnika i književnik iz Đakova Mirko Ćurić.
Opunomoćeni ministar Stjepan Glas kazao je kako je Okrugić primjer rada na očuvanju vjerske i kulturne baštine Hrvata u Srijemu.
Mirko Ćurić podsjetio je kako je Okrugić zaređen 1850. u Đakovu kao prvi ređenik biskupa Strossmayera, s kojim je kasnije dijelio i političke i ekumenske poglede. Istaknuo je i Okrugićevo književno stvaralaštvo dodavši kako bi zasigurno bio članom Društva hrvatskih književnika, ali da je to Društvo osnovano 1900., par godina nakon Okrugićeve smrti.
»Velik je značaj Okrugića, ne samo za Hrvate u Srijemu već i za hrvatsku kulturu uopće«, kazao je Ćurić.
Glazba i lirika
Kroz dijelove glazbenog i literarnog opusa Ilije Okrugića proveli su nas članovi hrvatskih udruga iz Petrovaradina i Zemuna, mjesta u kojima je taj velikan službovao i djelovao. U pitanju su HKPD Jelačić iz Petrovaradina, Zajednica Hrvata Zemuna Ilija Okrugić i Društvo hrvatske mladeži Zemuna.
Okrugićeve stihove čitali su Zoran Đorđević (Posveta Zemunu) i Petar Dujić (Na dunavskoj obali). Pjevački zbor Odjek iz Zemuna pod ravnanjem Ane Maglica izveo je pjesme Domovina i Ljuba i Tvoja zemlja. Čuli smo i pjesme koje su našle mjesto u narodu pa se skoro i ne zna da su plod Okrugićeva stvaralaštva. Mješoviti pjevački zbor HKPD-a Jelačić pod ravnanjem Vesne Krsmanović otpjevao je Milkinu kuću na kraju i U našemu lijepo ti je Srijemu, a na koncu programa oba zbora udružila su snage u izvedbi starogradskog klasika Za jedan časak radosti.
Nakon akademije, položeno je cvijeće na Okrugićevo grobno mjesto pokraj svetišta na Tekijama.
Osim subotnjeg događaja, u povodu 125 godina od smrti Ilije Okrugića, ZKVH je digitalizirao njegova književna djela (dostupna na www.zkvh.org.rs), a do kraja godine planiraju objaviti i jednu studiju o ovom velikanu.
Proslavi su, između ostalih, nazočili i predstavnici Generalnog konzulata RH u Subotici, Pokrajinskog tajništva za kulturu, javno informiranje i vjerske zajednice, Grada Novog Sada, Hrvatskog nacionalnog vijeća, sveučilišne knjižnice u Slavonskom Brodu te hrvatskih udruga.
D. B. P.