![](/galerija/vesti/kultura---juriga-lead-09-09-22-10-20-36.jpg)
Fotografije u kojima se prepoznajemo
Nakon više mjesta u Bačkoj te susjednoj Mađarskoj, izložba fotografija »Lica Bačke« poznatog subotičkog fotografa Augustina Jurige priređena je i u Gradskom muzeju u Somboru. Ovu izložbu realizirao je Zavod za kulturu vojvođanskih Hrvata u suradnji sa spomenutim muzejom. Predstavljeno je 46 fotografija, portreta, nastalih u proteklih nekoliko desetljeća širom Bačke.
Odrazi i osjećanja
Nazočne na otvorenju pozdravio je ravnatelj Gradskog muzeja David Firanj, a izložbu je otvorio ravnatelj ZKVH-a Tomislav Žigmanov. Otvarajući izložbu, Žigmanov je istaknuo kako sadržaje Juriginih fotografija, i po odrazima lica i po ambijentu, lako možemo prepoznati i kao vlastite.
»Bačka je podneblje u kojem daljine, ravnice i pitomine određuju bilo naših života. I kao što fotografija ovjekovječuje neponovljivi trenutak tako su i lica neponovljivi odrazi duše svakog čovjeka. A životi su ogledala podneblja, podneblja oblikuju živote. Na Juriginim fotografijama, i preko lica i preko ambijenta, vidite sve ono što i sami osjećate: i brigu i radost. I patnju i nadu. I tihu smirenost, koja zrači pozitivno. Prepoznat ćemo sebe u gotovo svakoj, jer Jurigine fotografije su razgovorljive, treba samo zastati i u drugima pogledati sebe, bez obzira na našu dob ili vrijeme u kojima su fotografije nastale, od 60-ih naovamo. To je ono što prepoznajemo kao vlastito. U tome trebamo uživati, ali i zamisliti se. Jedan je Juriga, jedna je Bačka, jedni su ljudi u njoj«, kazao je Žigmanov.
Stari suradnik
Inače, Juriga je dugogodišnji suradnik Gradskog muzeja Sombor. Izradio je fotografije za potrebe muzejskog stalnog postava. Također, i ranije je izlagao u ovoj ustanovi: u okviru izložbe Stara arhitektura Sombora, a tu je predstavio i svoje fotografije staparskih ambara te priredio izložbu »Lica Lahorea«.
Zahvaljujući svima koji su došli na otvorenje izložbe, Juriga je ovom prigodom kazao:
»U ovaj muzej došao sam prvi put krajem 1979. ili početkom 1980. godine, ne sjećam se točno. Doveo me je povjesničar umjetnosti Bela Duranci, kasnije moj mentor. O fotografijama ne želim pričati, pričat ćete vi s njima«, bio je kratak Juriga.
Minđuše s naslovnice
Na naslovnici kataloga izložbe je portret Subotičanke Ivane Pendžić s naglašenom zlatnom naušnicom iz VI. stoljeća. Kako je pojasnio umirovljeni kustos arheolog somborskog muzeja Dragan Radojević, ujedno i Jurigin dugogodišnji suradnik, fotografija je nastala 2003. za potrebe stalnog postava somborskog muzeja, a da se ilustrira nalaz para zlatnih naušnica, raskošnog dizajna, bizanstkog podrijetla, visine 5 centimetara, 11 grama težine. Naušnice su otkrivene 50-ih godina prošloga stoljeća na ciglani u Kuli, a čuvaju se u arheološkoj zbirci muzeja. Navedena fotografija se i danas nalazi u prostorijama te zbirke.
U ime Grada Sombora na otvorenju izložbe prisutne su bile gradska vijećnica za kulturu i obrazovanje Anita Stojakov i pomoćnica načelnice Odjeljenja za društvene djelatnosti Mirela Ivanković. Izuzetno posjećenom otvorenju izložbe prisustvovali su i mnogi gosti iz Subotice.
Izložba »Lica Bačke« u Somboru otvorena je do 15. rujna.
O autoru
Augustin Juriga je rođen 1947. u Subotici. Član je Udruženja likovnih umjetnika primijenjenih umjetnosti i dizajnera Vojvodine i Nezavisnog udruženja novinara Srbije. Radeći kao fotograf u Međuopćinskom zavodu za zaštitu spomenika kulture Subotica (1980. – 1996.) stekao je ugled i ostvario trajnu prepoznatljivost svojih djela jedinstvenim fotografijama vojvođanske arhitekture, objekata i predmeta etnografske građe, posebno onih koji se tiču Dužijance. Njegovi omiljeni motivi su subotičko kazalište, groblja, Gradska kuća u Subotici, događaji oko Međunarodnog festivala kazališta za djecu, urbana Amerika, Pakistan, te ljudi i njihova lica.
Objavljene su mu knjige: fotomonografija Salaši u mom oku (1997.), za koju je dobio posebno priznanje Dr. Ferenc Bodrogvári, monografija Ris (2003.) i katalog mađarskih narodnih običaja Zaostavština predaka (2000.). Njegove fotografije se nalaze u monografiji Subotica Boška Krstića i Arhitektura secesije u Vojvodini Bele Durancija. Na temu grada Subotice realizirao je više kalendara, za neke od njih je nagrađen. Subotičko priznanje Pro urbe dobio je 2005. godine.
D. B. P.